Lemmikloomade puhul on suuhügieen sama oluline kui igaühel meist endist. Lemmiklooma hooletusse jäetud hambad ja halb suuhügieen lõpevad sama kurvalt kui inimestel – neljajalgne sõber jääb lõpuks hammastest ilma, sest hambad kukuvad välja palju varem, kui peaks. Lisaks võivad esineda ka muud tervisehäired või haigused.
![](https://www.kika.lt/files/uploaded/EE_1940x206_MINI_BANERIS_Kika_naujienlaiškis_-20.jpg)
Et hambaid ei ole vaja puhastada on müüt
Endiselt leidub inimesi, kes arvavad, et kassidel ja koertel ei ole vaja suud pesta, sest siiani on nad ilma hambaharjata edukalt elanud juba sadu aastaid, seega pole seda vajadust ka tänapäeval. Siiski, kuna söötmisharjumused on muutunud ja lemmikloomad söövad tänapäeval pehmemat toitu, siis on oht hambakatu tekkeks, millest ajapikku moodustub hambakivi, mida pehme toit ei ole võimeline mehaaniliselt eemaldama. Igemetesse tekivad nn taskud, kuhu kogunevad bakterid, mis põhjustavad igemepõletikku ja selle tulemusel arenevad välja parodondihaigused. Nii tekib oht mitte ainult hammaste kaotamiseks, vaid ka kokkupuuteks seedetrakti probleemidega ning kui infektsioon satub organismi, võib loom haigestuda neeru-, maksa- või südamehaigustesse.
![](https://www.kika.lt/files/uploaded/1370x710_dantukai3.jpg)
Hambakatu kogunemise põhjuseks võib olla mitte ainult vale toit või suuhügieen, vaid ka geneetika. Loomaarst Rasa Bičiulaitiene sõnul koguneb hambakatt sagedamini hammastele väikeste tõugude koertel ja see probleem on eriti terav yorkshiri terjerite puhul. Õnneks, nagu märgib veterinaar, hakkavad inimesed aegamööda oma lemmiku hammaste eest paremini hoolt kandma – üha sagedamini külastavad loomaomanikud spetsialiseeritud kauplusi hambaravitarbeid otsides. „Nüüd näen, et hambahügieen on väga populaarseks muutunud – kõik küsivad hambaharja ja -pastat. Inimesed ei taha tõesti, et loomale antaks narkoosi, mis on hädavajalik hambakivi puhastamise protseduuri ajal, seega hoolitsevad nad oma lemmiklooma hammaste eest paremini, et vähendada nende protseduuride vajadust. On tõuge, kellel hambakivi tekib sagedamini, nii et nad vajavad seda protseduuri kord aastas, mõned koerad isegi kaks korda aastas. See on sama, nagu teeksite koerale operatsiooni iga kuue kuu tagant – on oht maksanäitajate häireteks ja mõnikord võib koguni surmajuhtumeid ette tulla. Kuid hambaprobleemid tekivad enamasti vanematel loomadel, nii et siin avaldab mõju ka lemmiklooma vanus,“ räägib R. Bičiulaitiene.
![](https://www.kika.lt/files/uploaded/1370x710_dantukai2.jpg)
Kui aga on juba märgata, et lemmikul tuleb suust halba lõhna, hambakattu on selgelt näha ning seda ei ole lihtne puhastada, näha on ka punetavad veritsevad igemed ja söögiisu vähenemine, siis ei saa enam professionaalset hambahügieeni vältida. Sel juhul soovitab loomaarst pöörduda veterinaarkliinikusse, kus lemmikloomale tehakse hambakatu eemaldamise protseduur.
Hambahooldustoodete valik on tohutu
Spetsialisti sõnul võivad loomaomanikud valida looma hammaste eest hoolitsemiseks erinevate vahendite hulgast - hambaharja, koera joogivette lisatava spetsiaalse desinfitseerimisvedeliku, hambageeli, hambapasta, erinevad selleks kohandatud maiused, spetsiaalsed puhastuslapid või pihustid. „Kõigist neist vahenditest soovitaksin valida veterinaargeelid ja hambapastad. Üldjuhul on veterinaartooted välja töötatud nii, et suuõõne puhastamine ei nõua suuri pingutusi ja on ka loomadele ohutu, sest kõik preparaadid põhinevad meditsiinilistel uuringutel. On ka tooteid, mis on turul olnud juba palju aastaid ega ei sisalda loomale kahjulikke aineid. Näiteks, uusima põlvkonna desinfitseerimisvedelik ei sisalda nüüd ksülitooli, et vesi, mida koer regulaarselt joob, ei ole koerale kahjulik. Enne iga preparaadi ostmist soovitaksin konsulteerida loomaarsti või apteekriga, sest selliseid tooteid on lugematu arv, spetsialist aga valib konkreetsele loomale sobivaima. Hambahari on alati vajalik, seega soovitan ma kasutada kaht tüüpi harja - üht, mis pannakse sõrme otsa nagu sõrmkübara ja mis on ette nähtud esi- ja lõikehammaste puhastamiseks, ja teist, tavalist, kas suurema või väiksema peaga, tagapool asuvate hammaste ja nende seestpoolt puhastamiseks,“ räägib spetsialist.
Veterinaar selgitab, et kui koer on terve ja närib perioodiliselt kõvu maiuseid, siis peaks omanik oma lemmiklooma hambaid puhastama kaks korda nädalas. Tema sõnul piisab sellest kindlasti hammaste korraliku seisundi säilitamiseks. „Kui aga omanik näeb, et koeral on kalduvus hambakatu tekkele, siis tuleks koeral hambaid puhastada iga päev. Mõnel loomal on hambakatt pehme ja seda on väga lihtne puhastada, eriti kui seda märgatakse ja puhastatakse õigeaegselt, siis saab hambakivi tekke ära hoida,“ räägib ta.
Kuidas harjutada oma lemmiklooma hammaste puhastamise protseduuriga
Loomaarsti arvates peaks hammaste puhastamine toimuma mängulises vormis. Ta selgitab, et sellega harjumiseks tuleb protseduuri kõik etapid teha aegamööda. „Võtad lemmiklooma, paitad teda, proovid tema hambaid vaadata. Näiteks, sõrme otsa võib panna marli ja proovida lihtsalt sellega puhastada. Puhastad ära esihamba, siis purihamba. Kui ta vastu punnib, lase koer lahti, las ta jookseb pisut aega ringi, siis püüa ta uuesti kinni ja paita, hellita. Sel päeval mängid temaga nii. Järgmisel päeval vaatad – jookseb eest ära, siis ära hoia teda kinni.
![](https://www.kika.lt/files/uploaded/1370x710_dantukai1.jpg)
Proovid järgmisel päeval uuesti, näed, juba laseb ta sul marliga puhastada, väga hea, siis võtad hambaharja, näitad talle seda nagu mänguasja, püüad ühe hamba puhtaks teha. Kui talle ei meeldi, siis ära seda sunniviisiliselt tee. Niimoodi vähehaaval tutvustades näeb lemmikloom, et midagi hullu ei juhtu, aga kui kasutad hammaste pesemiseks jõudu, siis hakkab kartma ega tule kunagi hambaid puhastama. Kui loom ei ole enam noor, siis ei ole võimalik teda harjutada ja sel juhul on olemas spetsiaalsed vedelikud ja pihustid, mis süljele mõjudes hambakattu pehmendavad. Ja siis tuleks anda lemmikloomale närimiseks spetsiaalseid mänguasju, mille sisse saab panna maiuseid, mida rebides puhastab kutsikas hambaid, samuti võib pakkuda spetsiaalseid selleks toodetud maiuseid", selgitab R. Bičiulaitiene.